С аргумента за ниски заплати на пилотите управляващите предлагат закриването на Държавния авиационен оператор (бившия "Авиотряд 28") и създаването на нова държавна фирма, която да поеме обслужването на властта - президент, председател на Народното събрание, премиер, министри и т.н., както и спешната помощ по въздуха.
Това става ясно от промени в Закона за гражданското въздухоплаване, които са внесени от група депутати от "Продължаваме промяната - Демократична България" (ПП-ДБ) начело с Кирил Петков.
Така България продължава да е без въздушна спешна помощ. Страната ни договори покупката на шест въздушни линейки с италианската фирма "Леонардо" (Leonardo S.p.A.) за 113 млн. лв. без ДДС в края на март по времето на служебната власт. По график първият хеликоптер трябва да бъде доставен в края на годината.
Докато се чакат новите "възушни ленийки" служебната власт реши да договори два хеликоптера под наем. Сега с преобразуването на държавният авиационен оператор в търговско дружество се слага край на тази поръчка, по която има избран изпълнител. Това поставя под риск изпълнението на европейския проект, който се реализира по Плана за възстановяване и устойчивост.
Ситуацията е показателна как в крачка се сменя държавна политика по даден въпрос в зависимост от това кой е на власт, а за публиката остава съмнението дали всичко не се прави заради едни комисионни, докато двете страни се обвиняват взаимно в неизгодни общестевни поръчки.
Историята - тука има, тука нема
България остана единствената страна в ЕС, която няма въздушна спешна помощ. Дори напиращата за членство Северна Македония има тази екстра.
По тази причина миналото лято правителството на Кирил Петков взе решение за създаване на държавна компания за управление на въздушната спешна помощ - "България Хели Мед Сървиз". Шеф на компанията стана Георги Гвоздейков, който в момента е транспортен министър от ПП. Той обяви обществена поръчка за наемане на хеликоптер и обещаваше до средата на 2023 г. България да има медицински хеликоптер.
Още по темата:
Мудният държавен проект за въздушни линейки
Това обаче не се случи, защото кабинетът "Петков" не изкара дълго и служебното правителство на Гълъб Донев вече имаше друго виждане по въпроса с "възушните линейки". То взе решение за закриване на "България Хели Мед Сървиз". Гвоздейков беше отстранен, обявената от него обществена поръчка за наемане на хеликоптер бе прекратена, а новият служебен транспортен министър Христо Алексиев пусна нова поръчка за наемане на два хеликоптера. Той също обещаваше през юни България най-после да има въздушна спешна помощ.
Алексиев си отиде, а на негово място дойде отстраненият от него Георги Гвоздейков. Неговата първа задача, заедно с новия здравен министър Христо Хинков, беше да се откажат от договора за наем на двата медицински хеликоптера на служебната власт заради твърде високата цена.
Новата оферта
Сега Кирил Петков и група депутати предлагат Държавният авиационен оператор да бъде преобразуван в държавна фирма вместо настоящия му статут - на второстепенен разпоредител на бюджетни средства. Новата държавна компания ще е под шапката на Министерството на транспорта и съобщенията.
В мотивите към законопроекта е посочено, че основна причина за създаването на ново търговско дружество е възможността да се осигурят по-високи заплати на пилотите.
Посочено е, че и в момента законът изрично изключва държавния авиационен оператор от прилагането на ограниченията, които важат за администрацията. Твърди се, че въпреки това изключение, "възнагражденията на летателния състав" са ограничени и им се налага да доработват, за да постигнат необходимия брой летателни часове и "получаване на възнаграждение, близко до това в индустрията".
Така, ако законопроектът на Кирил Петков мине, Държавният авиационен оператор ще стане търговско дружество и за него ще важат високите лимити за възнагражденията на изпълнителните директори и членовете на борда на директорите. Таванът за директорските заплати е 18 минимални работни заплати или 14 040 лв. Заложено е трудовите договори да бъдат преподписани, но не е ясно дали това важи и за ръководния състав.
Друг мотив за промените в закона е, че въздушната медицинска помощ трябва да се поеме от оператор, който е търговско дружество, а не административна структура.
От самото начало на спора по този въпрос Георги Гвоздейков е на позиция, че такива са изискванията на българското и европейското законодателство.
Любопитен щрих е, че законопроектът се внася преди да е изтекъл срокът за ликвидация на "България Хели Мед Сървиз". Разпореждането за закриване на дружеството е от 23 февруари, като в него е определен 6-месечен срок за ликвидация. За ликвидатор на компанията е определена Десислава Георгиева. Така още преди окончателно да е ликвидирано "България Хели Мед Сървиз", вече тече подготовка за откриване на второ търговско дружество.
mediapool.bg